NOTĂ  DE  FUNDAMENTARE

Secţiunea 1 
Titlul proiectului de act normativ

H O T Ă R Â R E
pentru aprobarea programelor de interes național în domeniul egalității de șanse între femei și barbați și violenței în familie pentru perioada 2016-2018

Secţiunea a 2-a
Motivul emiterii actului normativ
	
•	Descrierea situaţiei actuale
Potrivit prevederilor art. 37 și 38 din Legea nr. 217/2003 pentru prevenirea şi combaterea violenţei în familie, republicata, cu modificările și completările ulterioare și al art. 1 alin. (1^1), art. 3^1 lit. c), art. 23 alin.(2) lit. a)  și alin.(4) din Legea  nr. 202/2002 privind egalitatea de şanse şi de tratament între femei şi bărbaţi, republicată, cu modificările și completările ulterioare Agenția Națională pentru Egalitatea de Șanse intre Femei si Bărbați (ANES) finanţează, sau, după caz, cofinanţează, proiecte specifice și proiecte din cadrul programelor de interes naţional în domeniul egalității de şanse între femei şi bărbaţi și al prevenirii şi combaterii violenţei în familie și violenței împotriva femeii.
 În același timp, potrivit art.2 din Legea  nr. 217 /2003 pentru prevenirea şi combaterea violenţei în familie, republicată,  cu modificările și completările ulterioare:
“(1) Ocrotirea şi sprijinirea familiei, dezvoltarea şi consolidarea solidarităţii familiale, bazată pe prietenie, afecţiune şi întrajutorare morală şi materială a membrilor familiei, constituie un obiectiv de interes naţional.
    (2) Prevenirea şi combaterea violenţei în familie fac parte din politica integrată de ocrotire şi sprijinire a familiei şi reprezintă o importantă problemă de sănătate publică.
    (3) Statul român, prin autorităţile competente, elaborează şi implementează politici şi programe destinate prevenirii şi combaterii violenţei în familie, precum şi protecţiei victimelor violenţei în familie.”

Totodată, la nivelul politicilor publice elaborate în domeniile specifice există în prezent două strategii specifice :
- HG  nr. 1156/2012privind aprobarea Strategiei naţionale pentru prevenirea şi combaterea fenomenului violenţei în familie pentru perioada 2013 - 2017 şi a Planului operaţional pentru implementarea Strategiei naţionale pentru prevenirea şi combaterea fenomenului violenţei în familie pentru perioada 2013 - 2017
- HG nr. 1050/2014 privind aprobarea Strategiei naţionale în domeniul egalităţii de şanse între femei şi bărbaţi pentru perioada 2014-2017 şi a Planului general de acţiuni pe perioada 2014-2017 pentru implementarea Strategiei
La nivel european, problematica egalităţii de gen este abordată împreună cu cea a violenţei în familie.
În acest context, România continuă să se confrunte cu fenomenul violenţei în familie şi cu situaţii de discriminare şi inegalitate de gen la toate nivelurile, în domeniile: muncă, educaţie şi accesul la luarea deciziilor, precum şi în ceea ce priveşte menţinerea rolurilor şi responsabilităților stereotipale în familie. Amploarea şi gravitatea fenomenului în România lansează semnale îngrijorătoare, mergând până la decesul victimelor, astfel încât  acestea reclamă, în mod imperios, măsuri active, care, pe de o parte, să limiteze fenomenul prin măsuri de  prevenire și de gestionare a problematicii agresorilor, iar, pe de altă parte, să vină în sprijinul victimelor acestor violenţe. La nivel internaţional este asumat faptul că violenţa în familie constituie o formă de violenţă de gen, ceea ce are implicații la toate nivelurile sistemelor de protecţie, suport, prevenire şi combatere, concepute în fiecare ţară care acordă atenție acestei probleme sociale. Cu privire la posibilitatea de a finanța programe naționale destinate violenței împotriva femeii  se poate observa că, în  cuprinsul prevederilor legale în vigoare, nu este reglementată în mod concret acestă noțiune.  
În sensul prevederilor art.23 alin.(4), din Legea nr. 202/2002, ANES finanţează, sau, după caz, cofinanţează proiecte specifice si proiecte din cadrul programelor de interes naţional în domeniul egalității de şanse între femei şi bărbaţi si al prevenirii și combaterii violenţei în familie și violenței împotriva femeii. 
Însă, sintagma “violenței împotriva femeii” se regăsește în articolul enunțat,  doar generic și nu este definită în mod explicit, nici în Legea 202/2012 republicată, cu modificările și completările ulterioare, și nici în Legea nr. 217/2003, republicată, cu modificările și completările ulterioare. 
De asemenea, precizăm că în art. 4 lit. d) din Legea nr. 217/2003 pentru prevenirea și combaterea violenței in familie, violența sexuală este definită, în sens restrâns fiind prezentată, în mod limitativ, ca formă de manifestare a violenței în familie fără a putea fi extinsă aria de intervenție a violenței împotriva femeii în afara familiei. 
În mod concret, au fost constatate următoarele aspecte critice în legătură cu cele domenii de competență ale ANES:
•	toleranţa ridicată faţă de violenţa în familie, împreună cu vehicularea clişeelor referitoare la violenţă, generează, în multe cazuri, considerarea comportamentului violent ca un comportament normal. În consecinţă, comportamentul violent, deghizat în normalitate, se transmite de la o generaţie la alta. Referitor la gravitatea fenomenului, potrivit datelor MMFPSPV, rezultă că se conturează o tendinţă negativă, manifestată prin creşterea formelor de violenţă familială extremă. Analiza comparativă a situaţiei deceselor rezultate din acte de violenţă în familie (analiză pe perioade similare de comparaţie - anii 2010, 2011, 2012) relevă un fapt îngrijorător care reclamă măsuri ferme de contracarare a acestui fenomen. Astfel, în anul 2010 s-au înregistrat 175 de decese, în 2011, 138 de decese, iar în 2012,141 de decese datorate actelor de violenţă în familie. De asemenea, potrivit datelor MMFPSPV, rezultă că în România în ultimii ani se manifestă o tendinţă de creşterea numărului de cazuri de violenţă în familie(de la 11592 cazuri în anul 2010 la 14376 în anul 2012).Numărul deceselor înregistrate în anul 2014 ca urmare a  actelor de violență se ridică la 142 de persoane.
•	o treime din județele țării nu pot oferi servicii specializate victimelor violenței în familie, iar, la nivel național există doar 3 centre de asistență pentru agresori,
•	sub 50% din populație are informații cu privire la Legea pentru prevenirea și combaterea violenței în familie,
•	sunt constituite dosare penale în numai 2% din numărul de plângeri penale înregistrate împotriva agresorilor,
•	durata medie, la nivel național, de judecare a unei cereri de emitere a unui ordin de protecție este de 33 de zile,
•	este necesară implementarea politicii publice în domeniul prevenirii şi combaterii violenţei în familie (Hotărârea de Guvern nr. 1156/2012 privind aprobarea Strategiei naţionale pentru prevenirea şi combaterea fenomenului violenţei în familie pentru perioada 2013 – 2017) prin măsuri și mijloace adecvate.  Ministerul Muncii, Familiei, Protecţiei Sociale şi Persoanelor Vârstnice şi-a asumat obiective în domeniu care contribuie la întărirea capacităţii instituţionale a autorităţilor administraţiei publice centrale şi locale în ceea ce priveşte gestionarea violenţei în familie şi dezvoltarea unui sistem unitar de servicii sociale specializate în domeniul prevenirii şi combaterii violenţei în familie.
•	este necesară implementarea politicii publice în domeniul egalităţii de şanse între femei şi bărbaţi (HG nr. 1050/2014 privind aprobarea Strategiei naţionale în domeniul egalităţii de şanse între femei şi bărbaţi pentru perioada 2014-2017 şi a Planului general de acţiuni pe perioada 2014-2017 pentru implementarea Strategiei)Ministerul Muncii, Familiei, Protecţiei Sociale şi Persoanelor Vârstnice şi-a asumat obiective în domeniu care necesită realizarea de activități în următoarele arii de intervenţie: educaţia, piaţa muncii, participarea echilibrată a femeilor şi bărbaţilor la procesul de decizie, abordarea integrată a egalităţii de gen şi violenţa de gen.
•	Convenţia Consiliului Europei privind prevenirea şi combaterea violenţei împotriva femeilor şi a violenţei domestice – denumită pe scurt Convenția de la Istanbul – aflată în curs de ratificare impune statelor părți măsuri concrete de prevenire și de protecție, fiind cel mai complex instrument de cooperare juridică internațională în ceea privește prevenirea violenței împotriva femeilor, protejarea victimelor, urmărirea penală a autorilor și adoptarea unei game largi de măsuri pentru a aborda acest flagel, în toată complexitatea sa.

În concluzie, este necesară elaborarea unor politici şi programe care să vizeze protecţia victimelor violenţei în familie în paralel cu asigurarea capacității instituţionale de implementare a acestora, și asigurarea unor mijloace materiale şi resurse umane suficiente. În egală măsură este necesară dezvoltarea de programe care să contribuie la împuternicirea femeilor și la eliminarea inegalității de gen la toate nivelurile.
Pentru perioada 2016-2018 sunt propuse următoarele programe în domeniul egalității de șanse între femei și bărbați  și violenței în familie :

PIN 1 VF Sprijin acordat familiilor în vederea depăşirii situaţiilor de criză  legate de violența în familie 
PIN 2 VF Activități de conştientizare, sensibilizare, informare și educare a opiniei publice despre drepturile femeii şi valorile familiei în vederea prevenirii situațiilor de violență în familie
PIN 3 VF Identificarea timpurie a acțiunilor sau comportamentelor deviante ale agresorilor și crearea de servicii specializate destinate agresorilor
PIN 1 ES Promovarea antreprenorialului feminin pentru femei din orașe mici și din mediul rural
PIN 2 ES Următoarea generație: Parteneri Egali – Împreună.  Activități care vizează implicarea fetelor și băieților în cunoașterea vieții politice, sociale și economice, pentru a crea următoarea generație de lideri. 	
1  Prezentul act normativ nu transpune legislație comunitară și nu creează cadrul pentru aplicarea directă a acesteia.	
•	Schimbări preconizate
Rolul Agenției Naționale pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați este acela de a promova principiul egalităţii de şanse şi de tratament între femei şi bărbaţi, în vederea eliminării tuturor formelor de discriminare pe criteriul de sex și asigurării integrării perspectivei de gen în toate politicile şi programele naţionale.
În același timp, agenția are rolul de a elabora politicile referitoare la prevenirea şi combaterea fenomenului violenţei în familie, violenţei de gen, precum şi cele din domeniul dezvoltării serviciilor de protecţie a victimelor acestui fenomen.
Prezentul proiect de Hotărâre are în vedere: protecţia victimelor violenţei în familie, în paralel cu asigurarea capacității instituţionale de implementare a proiectelor în sprijinul acestora, și asigurarea unor mijloace materiale şi resurse umane suficiente care să conducă la împuternicirea femeilor si la eliminarea inegalității de gen la toate nivelurile.	
3.Alte informaţii	

Secţiunea a 3-a
Impactul socio-economic al proiectului de act normativ 
	
1,Impactul macro-economic
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.	
11. Impactul asupra mediului concurenţial şi domeniului ajutoarelor de stat
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.	
2,Impactul asupra mediului de afaceri
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.	
3,Impactul social
Egalitatea de șanse și de tratament între femei și bărbați se referă la relațiile sociale între indivizi atât în spațiul public cât și în cel privat. De asemenea, problematica din domeniul violenței în familie impune reanalizarea măsurilor menite să limiteze fenomenul printr-o  atenție  sporită acordată cauzelor și măsurilor de corectare a comportamentelor  agresorilor, și, pe de altă parte,  concentrarea pe dezvoltarea unor măsuri în vederea sprijinirii victimelor acestor violenţe.
Programele de interes național își propun să aducă îmbunătățiri asupra vieții sociale, să corecteze atitudini și comportamente care ar conduce la excluderea sau marginalizarea persoanelor de un sex sau altul, să promoveze beneficiile construirii unei societăți incluzive și nediscriminatorii, în care dimensiunea de gen este integrantă, astfel încât să se înregistreze beneficii asupra vieții femeilor și bărbaților și să se elimine orice formă de discriminare și de violență împotriva femeilor.
	
4.Impactul asupra mediului
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.	
5. Alte informaţii	

Secţiunea a 4 – a
Impactul financiar asupra bugetului general consolidat, atât pe termen scurt, pentru anul curent, cât şi pe termen lung (pe 5 ani)
	
         mii lei	
Indicatori	Anul 
curent	Următorii 4 ani	
1	2	3	4	5	6	7	
1. Modificări ale veniturilor bugetare, plus/minus din care:
a) buget de stat, din acesta:
(i) impozit pe profit
(ii)impozit pe venit
b) bugete locale:
(i) impozit pe profit
c) bugetul asigurărilor sociale de stat:
(i)contribuţii de asigurări 							
2. Modificări ale cheltuielilor bugetare, plus/minus, din care:
a) buget de stat, din acesta:
(i) cheltuieli de personal

							
(ii) bunuri şi servicii
b) bugete locale:
(i) cheltuieli de personal
(ii) bunuri şi servicii
c) bugetul asigurărilor sociale de stat:
(i) cheltuieli de personal
(ii) bunuri şi servicii							
3. Impact financiar, plus/minus, din care:
a) buget de stat
b) bugete locale	
                                       2016                   2017             2018
MMFPSPV/ANES  +765 mii lei      +2830 mii lei    +5745 mii lei
	
4. Propuneri pentru acoperirea creşterii
cheltuielilor bugetare		
5. Propuneri pentru a compensa reducerea veniturilor bugetare		
6. Calcule detaliate privind fundamentarea modificării veniturilor şi/sau cheltuielilor bugetare		
7. Alte informaţii		

Secţiunea a 5 – a
Efectele proiectului de act normativ asupra legislației în vigoare
	
1. Măsuri normative necesare pentru aplicarea prevederilor proiectului de act normativ:
 a) acte normative în vigoare ce vor fi modificate sau abrogate, ca urmare a intrării în vigoare a proiectului de act normativ
b) acte normative ce urmează a fi elaborate în vederea implementării noilor dispoziţii
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.
11.Compatibilitatea proiectului de act normativ cu legislația în domeniul achizițiilor publice.
    a) impact legislativ - prevederi de modificare şi completare a cadrului normativ în domeniul achiziţiilor publice, prevederi derogatorii;
Nu este cazul.
    b) norme cu impact la nivel operaţional/tehnic - sisteme electronice utilizate în desfăşurarea procedurilor de achiziţie publică, unităţi centralizate de achiziţii publice, structură organizatorică internă a autorităţilor contractante.
Nu este cazul.	
2. Conformitatea proiectului de act normativ cu legislaţia europeană în cazul proiectelor ce transpun prevederi europene
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.	
3. Măsuri normative necesare aplicării directe a actelor normative
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.	
4. Decizii ale Curţii Europene de Justiţie şi alte documente
Nu este cazul.	
5. Alte acte normative şi/sau documente internaţionale din care decurg angajamente	
6. Alte informaţii
Nu au fost identificate.	

Secţiunea a 6-a
Consultările efectuate în vederea elaborării proiectului de act normativ
	
1. Informaţii privind procesul de consultare cu organizaţii neguvernamentale, institute de cercetare şi alte organisme implicate	
2. Fundamentarea alegerii organizaţiilor cu care a avut loc consultarea, precum şi a modului în care activitatea acestor organizaţii este legată de obiectul prezentului act normativ	
3. Consultările organizate cu autorităţile administraţiei publice locale, în situaţia în care actul normativ are ca obiect activităţi ale acestor autorităţi, în condiţiile Hotărârii Guvernului nr.521/2005 privind procedura de consultare a structurilor asociative ale autorităţilor administraţiei publice locale la elaborarea proiectelor de acte normative
Nu  este cazul.	
4. Consultările desfăşurate în cadrul consiliilor interministeriale, în conformitate cu prevederile Hotărârii Guvernului nr.750/2005 privind constituirea consiliilor interministeriale permanente
Nu  este cazul.	
5. Informaţii privind avizarea de către:
a) Consiliul Legislativ
b) Consiliul Suprem de Apărare a Ţării
c) Consiliul Economic şi Social
d) Consiliul Concurenţei
e) Curtea de Conturi
Proiectul de act normativ va fi suspus avizării Consiliului Legislativ și Consiliul Economic şi Social.	
6. Alte informaţii	
Secţiunea a 7-a
Activităţi de informare publică privind elaborarea şi implementarea proiectului de act normativ
	
1. Informarea societăţii civile cu privire la necesitatea elaborăriiproiectului de act normativ
Transparenţa proiectului de act normativ a fost asigurată potrivit dispoziţiilor Legii nr. 52/2003 privind transparenţa decizională în administraţia publică, republicată.	
2. Informarea societăţii civile cu privire la eventualul impact asupra mediului în urma implementării actului normativ, precum şi efectele asupra sănătăţii şi securităţii cetăţenilor sau diversităţii biologice
Proiectul de act normativ nu se referă la acest subiect.	
3. Alte informaţii
Nu au fost identificate.	
Secţiunea a 8-a
Măsuri de implementare	
1.Măsurile de punere în aplicare a proiectului de act normativ de către autorităţile administraţiei publice centrale şi/sau locale 
Nu este cazul
	
2.Alte informaţii
Nu este cazul.

Faţă de cele prezentate, a fost elaborat prezentul proiect de Hotărâre pentru aprobarea programelor de interes național în domeniul egalității de șanse între femei și bărbați și violenței în familie pentru perioada 2016-2018, pe care îl supunem spre aprobare Guvernului.

MINISTRUL MUNCII, FAMILIEI, PROTECŢIEI SOCIALE ȘI PERSOANELOR VÂRSTNICE

Claudia-Ana COSTEA

	
AVIZĂM FAVORABIL:

VICEPRIM-MINISTRU
MINISTRUL DEZVOLTĂRII REGIONALE 
ȘI ADMINISTRAȚIEI PUBLICE

Vasile DÎNCU
	MINISTRUL FINANȚELOR PUBLICE

Anca Dana DRAGU	

MINISTRUL JUSTIȚIEI

Raluca Alexandra PRUNĂ